Pengestøtte
Uføretrygd
Skal sikre deg inntekt når inntektsevnen din er varig redusert på grunn av sykdom eller skade.
Det finnes også informasjon om uføretrygd til leger og tannleger eller andre behandlere.
I dette kapittelet
For å ha rett til å få uføretrygd, må sykdom og/eller skade være hovedårsaken til at du har nedsatt arbeids- og inntektsevne.
I tillegg må du som hovedregel fylle disse vilkårene:
- Du må være mellom 18 og 67 år.
- Du må ha vært medlem av folketrygden de siste 5 årene før du ble syk eller skadet.
- Du må ha minst 50 prosent redusert arbeids- og inntektsevne.
Mulighetene dine til å være i arbeid må også være avklart. Det betyr at du må ha gjennomført
- hensiktsmessig behandling som kan bedre arbeidsevnen din
- arbeidsrettede tiltak for å bedre inntektsevnen din og avklare hvor mye du kan jobbe
For å få innvilget rettigheter som ung ufør, gjelder disse tre vilkårene:
- Du var under 26 år da du ble alvorlig og varig syk.
- Lege eller spesialist har klart dokumentert at sykdommen førte til uførhet før du fylte 26 år.
- Du søker om uføretrygd før du fyller 36 år, hvis du har vært mer enn 50 prosent yrkesaktiv etter fylte 26 år
Noen situasjoner har lavere krav til hvor mye arbeidsevnen din må være redusert.
Har du arbeidsavklaringspenger når du søker om uføretrygd, er det tilstrekkelig at inntektsevnen din er varig nedsatt med minst 40 prosent.
Skyldes uførheten din en godkjent yrkesskade eller yrkessykdom, er det tilstrekkelig at inntektsevnen din er varig nedsatt med minst 30 prosent.
Har du tidligere bodd eller jobbet i Norge, står du fritt til å søke om uføretrygd fra Norge uavhengig av hvilket land du er bosatt i. Hvis du er bosatt i et EØS- land, skal søknaden sendes til trygdemyndighetene i det EØS-landet du bor i.
Du kan ikke få AFP i privat sektor samtidig som du får uføretrygd fra NAV. For å få innvilget uføretrygd, må du si fra deg AFP-en din og retten til AFP for alltid.
Du kan ikke få AFP tilbake på et senere tidspunkt. Dette gjelder uansett om du får innvilget hel eller gradert uføretrygd.
Hva lønner seg for meg?
Du må velge mellom
- uføretrygd fra NAV og eventuell alderspensjon hvis uføregraden din er under 100 prosent, eller
- AFP og alderspensjon
De to alternativene gir ulik utbetaling per måned fordi
- alderspensjon/AFP og uføretrygd er ulike pengestøtter
- skatten blir beregnet forskjellig for de to alternativene. Du kan beregne skatten din i skatteetatens kalkulator.
- du kan ha rett på uførepensjon fra tjenestepensjonsordninger og private uføreforsikringer hvis du får innvilget uføretrygd. Du bør kontakte forsikringsordningene dine og avklare rettighetene dine.
Valget du gjør, avgjør også for hvor mye du kan tjene ved siden av pensjonen:
- Velger du uføretrygd, vil utbetalingen reduseres hvis du får inntekt som overstiger inntektsgrensen.
- Velger du AFP, kan du fritt kombinere alderspensjon og AFP med arbeidsinntekt.
Ta kontakt med NAV for å få hjelp til å vurdere hva som lønner seg
Du kan kontakte oss på telefon 55 55 33 34 for å få hjelp til å vurdere hvilket valg som passer for deg. Du kan også skrive til oss på nett, velg tema Pensjonist. Du vil da få et brev fra NAV med utfyllende informasjon. Du vil også få en oversikt over hva du vil få i pensjon hvis du velger det ene eller det andre alternativet.
Slik sier du fra deg retten til AFP i privat sektor
Hvis du har søkt om uføretrygd fra NAV og ønsker å si fra deg AFP i privat sektor, må du gi NAV beskjed i god tid. Du må også gi beskjed hvis du velger å beholde AFP. Du kan skrive til oss på nett, velg tema Pensjonist, eller sende brev til oss. Husk å oppgi fødselsnummeret ditt. Send brevet til:
NAV Familie- og pensjonsytelser, postboks 6600 Etterstad, 0607 OSLO
I dette kapittelet
Vi bruker inntekten din de siste årene før du ble syk eller skadet når vi beregner uføretrygden din:
Uføretrygd er 66 prosent av gjennomsnittet for din pensjonsgivende inntekt de 3 beste av de 5 siste årene før du ble syk. Inntekt fra tidligere år blir justert opp til dagens verdi.
Det er kun årlig inntekt opptil 6 ganger folketrygdens grunnbeløp (G) som tas med når vi beregner uføretrygd. Det tilsvarer i dag 744 168 kroner.
Omsorgsstønad og fosterhjemsgodtgjørelse blir regnet som inntekt.
Andre forhold
Trygdetid, ulønnet omsorgsarbeid eller hvis uføretrygden skyldes en yrkesskade, kan ha betydning når vi beregner uføretrygden din.
Uføretrygd blir justert for trygdetid, som er den tiden du har vært medlem i folketrygden. Vi skiller mellom faktisk og framtidig trygdetid.
Faktisk trygdetid er perioden fra du fylte 16 år til du ble ufør. I tillegg beregner vi en framtidig trygdetid for perioden fra du ble ufør til og med det året du fyller 66 år.
Full trygdetid er 40 år. Hvis du har bodd hele livet i Norge, har du vanligvis full trygdetid.
Hvis du har hatt ulønnet omsorgsarbeid, for eksempel omsorg for barn under 6 år eller pleie av syke, eldre eller funksjonshemmede personer, kan det få betydning når vi beregner uføretrygden din.
Har du fått uføretrygd på grunn av en godkjent yrkesskade eller yrkessykdom? Da blir uføretrygden beregnet etter egne regler hvis det lønner seg for deg.
Rett til minstesats
Hvis du har lav eller ingen inntekt, har du likevel rett til en minstesats for uføretrygd, hvis dette gir deg en høyere utbetaling enn det du selv har opptjent.
Minsteytelsen du kan få, avhenger av om du er enslig eller bor sammen med en ektefelle, partner eller samboer. Minsteytelsen blir redusert hvis du har redusert trygdetid i Norge.
Hvis du bor sammen med en ektefelle, partner eller samboer, er du sikret en årlig uføretrygd på 2,329 ganger folketrygdens grunnbeløp. Det tilsvarer i dag 288 861 kroner.
Hvis du bor sammen med en ektefelle, partner eller samboer og får en uføretrygd som er en omregnet uførepensjon, er du sikret en årlig uføretrygd på 2,379 ganger folketrygdens grunnbeløp. Det tilsvarer i dag 295 063 kroner.
Er du enslig, er den årlige uføretrygden 2,529 ganger folketrygdens grunnbeløp. Det tilsvarer i dag 313 667 kroner.
Rettigheter som ung ufør
Hvis du har fått innvilget rettigheter som «ung ufør», vil uføretrygden bli beregnet etter egne regler hvis det gir deg en høyere uføretrygd. Unge uføre er sikret en høyere minstesats enn andre.
Sivilstanden din avgjør hva du kan få i minsteytelse som ung ufør:
Lever du sammen med en ektefelle, partner eller samboer, er minste årlige ytelse 2,709 ganger folketrygdens grunnbeløp. Det tilsvarer i dag 335 992 kroner.
Er du ung enslig, er minste årlige uføretrygd 2,959 ganger folketrygdens grunnbeløp. Det tilsvarer i dag 366 999 kroner.
Utbetalinger som hører til rettigheter som ung ufør, gjelder fra du fyller 20 år.
Minstesatser uføretrygd
Se oversikt over satser for minste årlig ytelse for uføretrygd.
Satser for minste årlige ytelse for uføretrygdede. Satsene gjelder fra 1. juli 2024.
Type sats | Beløp i året |
---|---|
Ordinær sats (lever sammen med ektefelle, partner eller samboer) - 2,329 G | 288 861 kroner |
Ordinær sats for ung ufør (lever sammen med ektefelle, partner eller samboer) - 2,709 G | 335 992 kroner |
Høy sats (enslig uføretrygdet) - 2,529 G | 313 667 kroner |
Høy sats for ung ufør (enslig uføretrygdet) - 2,959 G | 366 999 kroner |
Opphold på institusjon
Hvis du i en periode oppholder deg på en institusjon, kan det ha betydning for uføretrygden din.
Blir du lagt inn på en statlig institusjon med fri kost og losji, får du utbetalt full uføretrygd i den måneden du blir innlagt og de 3 påfølgende månedene. Varer oppholdet lenger, vil utbetalingen av uføretrygden bli redusert. Den måneden du blir utskrevet, vil du igjen få full utbetaling av uføretrygd.
Utbetaling av uføretrygden blir ikke redusert under oppholdet hvis du
- forsørger ektefelle og/eller barn under 18 år
- har faste og nødvendige utgifter til bolig. Da kan du søke NAV om å få beholde en del av uføretrygden for å dekke boutgiftene dine under oppholdet.
- har permisjon eller botrening, slik at du oppholder deg halve tiden eller mer utenfor institusjonen. Da kan du søke NAV om å få beholde hele uføretrygden.
Hvis du er innlagt på somatisk sykehus for behandling av kroppslige sykdommer, blir ikke utbetalingen av uføretrygden redusert.
Hvis du soner i fengsel eller andre institusjoner, får du uføretrygd i den måneden du starter soningen og måneden etter. Deretter blir utbetaling av uføretrygden stanset. Utbetalingen settes i gang igjen den måneden du blir løslatt.
Forsørger du barn, vil du likevel få utbetalt 50 prosent av uføretrygden.
Hvis du ikke skal sone i fengsel, men kan bo hjemme mens du gjennomfører straffen, blir ikke uføretrygden redusert. Dette gjelder for eksempel ved samfunnsstraff, betinget dom eller ved prøveløslatelse.
Har du tidligere vært medlem i en offentlig tjenestepensjonsordning, kan du også ha rett til uførepensjon hvis du får innvilget uføretrygd.
Da vil du få to separate utbetalinger, en fra NAV og en fra pensjonsordningen du har via arbeidsgiveren din, for eksempel Statens pensjonskasse (SPK) eller Kommunal Landspensjonskasse (KLP).
I dette kapittelet
Før du søker, må du ha fått avklart med NAV at du ikke kan være i arbeid. På NAV-kontoret kan du få den veiledningen du trenger for å søke.
Hvis du er delvis i arbeid, må du legge ved inntektsskjema til søknaden din.
Inntektsopplysninger hvis du er delvis i arbeid
Hvis du er delvis i arbeid som arbeidstaker, næringsdrivende eller gårdbruker, må NAV ha inntektsopplysninger.
Arbeidstaker
Du må kontakte arbeidsgiveren din, som må fylle ut og sende deg et inntektsskjema sammen med kopi av siste lønnslipp.
Næringsdrivende og ansatt i eget aksjeselskap
Du som søker fyller ut skjemaet, skriver det ut og sender det til revisor eller liknende for signering. Revisoren må returnere skjemaet til deg slik at du kan legge det ved søknaden din.
Gårdbruker
Du som søker fyller ut skjemaet, skriver det ut og sender det til revisor eller liknende for signering. Revisoren må returnere skjemaet til deg slik at du kan legge det ved søknaden din.
Søknad om barnetillegg til uføretrygden
Du kan søke om barnetillegg til uføretrygden hvis du forsørger barn under 18 år.
Hvis du er delvis i arbeid, må du legge ved inntektsskjema til søknaden din.
Søknad om endret inntektsgrense – gradert uføretrygd
Har du gradert (delvis) uføretrygd, har du en individuelt fastsatt inntektsgrense du må forholde deg til.
Hvis du har fått lønnsøkning som arbeidstaker (ansatt), kan du søke om å få økt inntektsgrensen din. En høyere inntektsgrense betyr at du kan tjene mer før uføretrygden reduseres.
Saksbehandlingstid for søknader
Saksbehandlingstiden er tiden fra vi får søknaden din og til vi har gjort et vedtak. Husk at vi trenger all nødvendig dokumentasjon for å behandle søknaden din.
Saken gjelder | Forventet saksbehandlingstid |
---|---|
Søknad om uføretrygd | 7 måneder |
Søknad om barnetillegg | 4 måneder |
Internasjonal søknad - bor i utlandet | 20 måneder |
Har du fått et vedtak fra oss som du mener er feil? Da kan du klage til NAV-enheten som skrev vedtaket. De vil vurdere saken din på nytt. Hvis de ikke er enig i klagen din, sender de den videre til NAV Klageinstans.
Klage på vedtak
I vedtaket står det hvordan du går fram hvis du skal klage, hvem du skal klage til og klagefrist. Hvis du har spørsmål om vedtaket, kan du kontakte oss.
Anke vedtak
Hvis du er uenig i svaret på klagen din fra NAV klageinstans, kan du med noen unntak anke vedtaket. Fristen for å anke står i vedtaket.
Du kan også bruke advokat eller gi fullmakt til en person som klager på dine vegne.
Saksbehandlingstid for klage og anke
Har du fått et vedtak fra oss som du mener er feil? Da kan du klage til NAV-enheten som skrev vedtaket. De vil vurdere saken din på nytt. Hvis de ikke er enig i klagen din, sender de den videre til NAV Klageinstans.
Saken gjelder | Forventet saksbehandlingstid |
---|---|
Klage til NAV-enhet | 4 måneder |
Klage til NAV Klageinstans | 5 måneder |
Anke til NAV Klageinstans | 5 måneder |
I dette kapittelet
Utbetalingsdato er dagen NAV garanterer at pengene skal være på kontoen din.
Utbetalingsdatoer i 2024 |
---|
19. januar |
20. februar |
20. mars |
19. april |
16. mai |
20. juni |
19. juli |
20. august |
20. september |
18. oktober |
20. november |
12. desember |
I utbetalingsoversikten din kan du se den kommende utbetalingen din flere dager før utbetalingsdatoen.
Når på dagen pengene er på konto, vil variere fordi det er banken din som overfører pengene til deg. Utbetalingen kan derfor komme på kontoen din først på ettermiddagen eller kvelden.
Uføretrygden utbetales som vanlig når du bor i utlandet.
Skatt
Det blir trukket skatt av pengene.
Det blir ikke trukket skatt i juni. I desember blir det trukket halv skatt.
Hvis du betaler Svalbardskatt eller kildeskatt, er det ordinært skattetrekk i juni og desember.
Du må melde fra til NAV hvis
- du har norsk eller utenlandsk inntekt i tillegg til uføretrygden
- du forventer å få en årsinntekt som er høyere enn inntektsgrensen din
- sivilstanden din endrer seg
- ektefellen eller samboeren din får endringer i inntekten
- du blir innlagt i en statlig institusjon med fri kost og losji
- du soner i fengsel eller i en annen institusjon
Hvis du har fått utbetalt for mye fordi du ikke har gitt oss beskjed, må du vanligvis betale tilbake pengene. Du er selv ansvarlig for å holde deg orientert om penger som kommer inn på kontoen din, og du må melde fra om eventuelle feil til oss.
Hvis du allerede har uføretrygd, kan du logge inn og bruke inntektsplanleggeren for å melde fra om endringer i inntekten din.
Hvis du ikke kan logge inn, kan du ringe oss på 55 55 33 33.
Du må melde fra til NAV hvis
- du flytter til utlandet
- du skal oppholde deg i et annet land i mer enn 12 måneder
- du skal oppholde deg i et annet land mer enn 6 måneder i løpet av et kalenderår i 2 eller flere påfølgende år
- du begynner å arbeide i utlandet eller på et utenlandsregistrert skip
- barnet/ ektefellen du forsørger skal flytte til et annet land eller oppholde seg i et annet land i mer enn 90 dager i løpet av en 12-månedersperiode
- du flytter tilbake til Norge
Du kan sende beskjed til oss om endringer. Du kan også kontakte oss på telefon.
Selv om du får uføretrygd, kan du jobbe så mye du har mulighet til.
Det er en grense for hvor mye inntekt du kan ha før utbetalingen av uføretrygden din blir justert ned. Det vil likevel lønne seg å jobbe, fordi uføretrygd og inntekt er høyere enn uføretrygd alene. Utbetalingen av uføretrygden justeres opp hvis inntekten din blir lavere igjen.
Tjener du over 80 prosent av inntektsnivået du hadde som frisk, blir ikke uføretrygden utbetalt det året. Får du ikke utbetalt uføretrygd på grunn av høy inntekt, kan du likevel beholde retten til uføretrygd i inntil fem år, med mulighet for forlengelse i ytterligere fem år. Dette kalles hvilende rett. Utbetalingen av uføretrygden justeres opp hvis inntekten din blir lavere igjen.
Dette kan du tjene ved siden av uføretrygden:
- Du kan tjene inntil 0,4 G (grunnbeløpet i folketrygden) i året uten at det får konsekvenser for utbetalingen av uføretrygden din. Det tilsvarer i dag 49 611 kroner.
- Har du gradert (delvis) uføretrygd, har du en individuelt fastsatt inntektsgrense du må forholde deg til.
- Hvis du har fått innvilget tiltaket Varig tilrettelagt arbeid, er inntektsgrensen lik grunnbeløpet i folketrygden. Det tilsvarer i dag 124 028 kroner.
- Får du omsorgsstønad eller fosterhjemsgodtgjørelse, regnes det som inntekt. Det samme gjelder andre pengestøtter eller annet arbeid som er pensjonsgivende inntekt.
- Du kan lese mer om hva slags inntekt som kan påvirke utbetalingen av uføretrygd, barnetillegg og gjenlevendetillegg i kapitlet Etteroppgjøret.
Tjener du over inntektsgrensen, vil du beholde inntekten, men utbetalingen av uføretrygden blir noe redusert. Samlet sett vil du sitte igjen med mer, fordi bare deler av inntekt over inntektsgrensen fører til redusert utbetaling av uføretrygd.
Hvis du har gradert uføretrygd og har fått lønnsøkning som arbeidstaker (ansatt), kan du endre inntektsgrensen din. Det betyr at du kan tjene mer før uføretrygden reduseres. Du kan bare endre inntektsgrensen din hvis
- inntektsøkningen ikke skyldes økt stillingsandel eller overtidsarbeid.
- inntektsøkningen er høyere enn reguleringen av grunnbeløpet.
Du må selv be om at inntektsgrensen din endres, og du må dokumentere inntektsøkningen. Dokumentasjonen må inneholde en bekreftelse fra arbeidsgiveren din på at lønnsøkningen ikke skyldes økt stillingsandel eller økt arbeidsinnsats ved for eksempel ekstravakter eller overtidsjobbing.
For å sikre at du får riktig utbetaling av uføretrygd, må du logge inn på nav.no og melde fra til NAV når
- du forventer å få en årsinntekt som er høyere enn inntektsgrensen din
- årsinntekten din endrer seg fra det du tidligere har meldt inn
Hvis du har fått utbetalt for lite eller for mye uføretrygd, gjør NAV et etteroppgjør. Dette skjer hver høst påfølgende år når skatteoppgjøret er klart.
Inntekten kan påvirke tillegg i uføretrygden:
- Tjener du mer enn inntektsgrensen din, reduseres gjenlevendetillegget ditt.
- Størrelsen på barnetillegget avhenger av familiens samlede inntekt.
Bruk inntektsplanleggeren
Hvis du allerede har uføretrygd, kan du logge inn og bruke inntektsplanleggeren for å melde fra om endringer i inntekten din og se hvordan inntekt påvirker utbetalingen av uføretrygden din:
Inntektsplanleggeren
Logg inn
Du kan også se en video om hvordan du bruker inntektsplanleggeren:
Hvis du forsørger barn under 18 år, kan du ha rett til barnetillegg.
Du kan også ha rett til barnetillegg for fosterbarn du forsørger. Forutsetningen er at du har varig ansvar for å forsørge barnet, og at barnet er plassert i fosterhjem i forbindelse med omsorgsovertakelse.
Krav til bosted
For å ha rett til barnetillegg, må
- du enten bo i Norge, innenfor EØS-området eller i et annet land som Norge har trygdeavtale med
- barnet du forsørger være bosatt og oppholde seg i Norge, innenfor EØS-området eller et annet land Norge har trygdeavtale med
Hvis barnet ditt oppholder seg utenfor Norge/EØS eller et annet land som Norge har trygdeavtale med i mer enn 90 dager i en tolvmånedersperiode, har du ikke lenger rett til barnetillegg.
Hva kan du få?
Du kan tidligst få barnetillegg fra måneden etter at barnet er født. Barnetillegget opphører senest fra og med måneden etter at barnet har fylt 18 år.
For hvert barn kan du få inntil 0,4 ganger folketrygdens grunnbeløp i barnetillegg per år. Det tilsvarer i dag 49 611,2 kroner.
I perioden 1. januar 2016 til 30. juni 2022 kunne ikke uføretrygden og barnetillegget til sammen være høyere enn 95 prosent av inntekten du hadde før du ble ufør. Denne regelen ble fjernet fra og med 1. juli 2022.
Trygdetiden din har betydning for barnetillegget. Har du ikke full trygdetid, vil barnetillegget bli redusert ut fra trygdetiden din.
Familiens samlede inntekt påvirker barnetillegget
Barnetillegget er behovsprøvd. Hvis barnet bor hos begge foreldrene, skal begges inntekter regnes med. Hvis den samlede inntekten til foreldrene overstiger et visst beløp, blir størrelsen på barnetillegget redusert eller faller helt bort. I hovedsak vil dette være arbeidsinntekt, næringsinntekt, inntekt fra utlandet, pensjoner fra andre enn folketrygden og utlandet.
Grensen for hva du kan tjene før barnetillegget blir redusert, kalles for fribeløp. Barnetillegget blir redusert med 50 prosent av den inntekten som er over fribeløpet. Hvis for eksempel inntekten er 30 000 kroner høyere enn fribeløpet, blir barnetillegget redusert med 15 000 kroner i året. Hvis uføretrygden er redusert som følge av manglende trygdetid i Norge, blir fribeløpet redusert tilsvarende.
Når barnet bor sammen med begge foreldrene
Barnetillegget blir redusert når den samlede inntekten til begge foreldrene er høyere enn fribeløpet på 4,6 ganger folketrygdens grunnbeløp. Det tilsvarer i dag 570 528,8 kroner.
Fribeløpet øker med 0,4 ganger folketrygdens grunnbeløp for hvert ekstra barn. Det tilsvarer i dag 49 611 kroner.
Hvis du ikke har opparbeidet deg full trygdetid, blir fribeløpene lavere.
Når barnet bor sammen med den ene forelderen
Barnetillegget blir redusert når inntekten din er høyere enn fribeløpet på 3,1 ganger folketrygdens grunnbeløp. Det tilsvarer i dag 384 487 kroner.
Fribeløpet øker med 0,4 ganger folketrygdens fribeløp for hvert ekstra barn. Det tilsvarer i dag 49 611 kroner. Det er kun din inntekt som har betydning for barnetillegget.
Hvis du ikke har opparbeidet deg full trygdetid, blir fribeløpene lavere.
Slik søker du
Når du har fått innvilget uføretrygd, kan du søke digitalt om barnetillegg til uføretrygd.
Barnetillegget blir utbetalt sammen med uføretrygden, se kapitlet Når utbetales pengene.
Etteroppgjør
Når skatteoppgjøret er klart, gjør NAV et etteroppgjør. Har du fått utbetalt for lite barnetillegg, vil du få etterbetalt. Hvis du har fått utbetalt for mye barnetillegg, må du betale dette tilbake. Se mer om etteropppgjøret.
Omstillingsstønad
Får du gradert uføretrygd, kan du ha rett til omstillingsstønad hvis samboeren eller ektefellen din dør.
Nye regler for gjenlevendetillegg fra 1. januar 2024
Har du vedtak om gjenlevendetillegg per 1. januar 2024, kan du beholde tillegget så lenge du har uføretrygd.
Du mister gjenlevendetillegget hvis du gifter deg igjen eller får barn med en samboer.
Fra 2024 vil ikke gjenlevendetillegget bli regulert årlig når grunnbeløpet endres. Uføretrygden vil fortsatt bli regulert årlig.
Hvis du både er ufør og har flyktningstatus etter § 28 i utlendingsloven, kan du søke om supplerende stønad for uføre flyktninger. Da er du sikret en samlet inntekt som tilsvarer minste ytelse for uføretrygd.
Supplerende stønad er aktuelt hvis
- du har fått avslag på en søknad om uføretrygd på grunn av kravet om forutgående medlemskap i folketrygden, eller
- du får lite utbetalt i uføretrygd på grunn av kort trygdetid i Norge.
Stønaden er behovsprøvd og all inntekt og formue fra Norge og utlandet blir regnet med. Inntekten og formuen til eventuell ektefelle, samboer eller partner blir også regnet med.
Supplerende stønad for uføre flyktninger under 67 år
Pengestøtte
Hvis du har en uføregrad på 50 prosent eller mer, har du rett på honnørkort. Du mister ikke retten til honnørkortet hvis du har inntekt ved siden av uføretrygden.
Får du uføretrygd, kan hele eller deler av studielånet ditt slettes. Du kan lese mer om dette på lanekassen.no.
Har du lav inntekt og høye boutgifter, kan du ha rett til bostøtte. Du kan lese mer om dette på husbanken.no.
Du opparbeider deg rett til alderspensjon når du får uføretrygd.
Jobber du ved siden av uføretrygden, kan du få en høyere alderspensjon.
Hvilke regler som gjelder for deg, avhenger av hvilket år du er født.
Da øker pensjonsbeholdningen din til og med det kalenderåret du fyller 61 år. Hvis du jobber i tillegg til å motta uføretrygd etter at du har fylt 62 år, fortsetter pensjonsbeholdningen din å øke på grunnlag av arbeidsinntekten din.
Da beregner vi alderspensjonen din dels på grunnlag av pensjonsbeholdningen din og dels på grunnlag av pensjonspoeng du opparbeider deg for hvert år frem til du er 66 år.
Da beregner vi alderspensjonen din ut fra opptjente pensjonspoeng, som du får hvert år frem til du er 66 år.
Du får alderspensjon fra og med fylte 67 år
Har du 100 prosent uføretrygd, vil du automatisk få alderspensjon når du fyller 67 år. Du får da et vedtaksbrev om at uføretrygden din er opphørt, og at du får alderspensjon fra samme tidspunkt. Du trenger ikke å søke om alderspensjon.
Har du gradert (delvis) uføretrygd når du fyller 67 år, får du automatisk en alderspensjon med nærmest mulige uttaksgrad. Mulige uttaksgrader for alderspensjon er 20, 40, 50, 60, 80 og 100 prosent. Ønsker du 100 prosent alderspensjon, må du søke NAV om dette.
I Din pensjon kan du selv beregne hva alderspensjonen din fra folketrygden blir fra 67 år.
Du kan motta uføretrygd og alderspensjon samtidig
Er du over 62 år og har rett til å ta ut alderspensjon, kan du kombinere alderspensjon med uføretrygd. Gjør du det, kan den samlede graden av uføretrygd og alderspensjon ikke være over 100 prosent.
Viktig å passe på for deg som har rett til avtalefestet pensjon (AFP)
Har du rett til avtalefestet pensjon (AFP) i privat sektor, kan du miste denne retten hvis du mottar uføretrygd etter at du fyller 62 år. Se kapitlet Avtalefestet pensjon og uføretrygd.
For å ha rett til avtalefestet pensjon (AFP) i privat sektor, kan du ikke ha fått uføretrygd fra folketrygden etter fylte 62 år. Se hva som gjelder når du får uføretrygd og ønsker å søke om AFP i privat sektor.
For deg som er født i 1963 eller senere og jobber i offentlig sektor, gjelder nye regler for avtalefestet pensjon (AFP) fra 1. januar 2025. Se hva som gjelder når du får uføretrygd og ønsker å søke om livsvarig avtalefestet pensjon (AFP) i offentlig sektor.
Flytter du til utlandet, kan det ha betydning for hvor mye du får utbetalt fra NAV. Hvis du flytter til et annet EØS-land eller et land Norge har trygdeavtale med, får du som hovedregel med deg uføretrygden.
Hvis du har rettigheter som ung ufør, kan uføretrygden din bli redusert hvis du flytter til utlandet. Det gjelder også hvis du flytter til et EØS-land.
Før du flytter, kan du be NAV vurdere om du kan ta med deg uføretrygden, eller om den vil bli redusert.
Kontakt NAV før du flytter
Før du flytter, kan NAV vurdere om du har rett til å ta med deg hele eller deler av uføretrygden din til utlandet. Skriv til oss og be om dette i god tid før du flytter.
Du kan også ringe oss på tlf. 21 07 37 00 hvis du har spørsmål om rett til å ta med deg uføretrygden til utlandet, eller spørsmål om medlemskap i folketrygden og trygdeavtaler.
Du må også melde fra til NAV om endringer når du flytter til utlandet. Les mer under kapitlet Meld fra om endringer.
Du har som hovedregel rett til å beholde uføretrygden fra Norge hvis du flytter til et annet EU/EØS-land eller andre land som Norge har trygdeavtale med.
For noen vil flytting fra Norge likevel kunne føre til reduksjon eller stans i utbetaling av uføretrygden.
Er du ung ufør?
Hvis du mottar uføretrygd med rettigheter som ung ufør, kan uføretrygden bli redusert når du flytter til utlandet.
Er du flyktning?
For flyktninger er retten til å beholde uføretrygden i utlandet begrenset.
Har du uføretrygd etter særregler for flyktninger, kan du beholde uføretrygden hvis du flytter til et EU/EØS-land. Særreglene gjelder bare flyktninger som søkte om uføretrygd før 01.01.21. Flytter du til et annet land som Norge har trygdeavtale med, kan uføretrygden bli redusert, eller stanse helt.
Har du uføretrygd etter unntaksregler om medlemstid før uføretidspunktet, er det egne regler hvis du flytter fra Norge. Flytter du til et annet EU/EØS-land, har du rett til å beholde uføretrygden. Flytter du til et annet land som Norge har trygdeavtale med, bestemmer den aktuelle trygdeavtalen hva som gjelder.
Hvilke land har Norge trygdeavtaler med?
I tillegg til EU/EØS-landene, har Norge trygdeavtaler med flere land som kan gi rett til å beholde uføretrygden. Sveits og Færøyene er ikke EØS-land, men EØS-reglene om pensjoner og uføretrygd gjelder også her. Grønland regnes som en del av Norden, og uføretrygd kan utbetales også dit.
Norge har trygdeavtaler med disse landene:
USA, Canada (Quebec), Storbritannia, Bosnia, Montenegro, Serbia, Tyrkia, Israel, Chile, India og Australia.
Vilkårene i trygdeavtalen med det enkelte land bestemmer om man kan ta med seg uføretrygden og størrelsen på uføretrygden.
Du kan få med deg uføretrygden fra Norge hvis du har minst 20 års botid i Norge mellom fylte 16 og 67 år. Dette gjelder alle land, også land Norge ikke har avtale med.
Har du mindre enn 20 års botid, blir bare år med pensjonsgivende inntekt over grunnbeløpet med i beregningen av uføretrygden. Grunnbeløpet er 124 028 kroner.
Uføretrygd etter unntaksregler
Du kan ikke beholde uføretrygd som er innvilget etter unntaksregler hvis du flytter fra Norge til et land uten trygdeavtale.
Eksempler er unntak for flyktninger, unge uføre eller unntak fra krav til medlemstid i folketrygden.
Om opphold i utlandet og medlemskap i folketrygden
Medlemskap i folketrygden er nøkkelen til rettigheter fra NAV. Det er reglene i folketrygdloven eller trygdeavtaler Norge har med andre land, som avgjør om du er medlem eller ikke.
Reiser du fra Norge med planer om å oppholde deg mindre enn 12 måneder i utlandet, beholder du medlemskapet i folketrygden.
Veksler du mellom å være i Norge og i utlandet, vil du miste medlemskapet om du oppholder deg i utlandet mer enn 6 måneder i to eller flere kalenderår på rad. Det er den faktiske tiden du oppholder deg i utlandet, uavhengig av hvor du er folkeregistrert, som er grunnlaget når vi vurderer om du fortsatt er medlem av folketrygden.
Hvis du under perioden med midlertidig fravær fra landet begynner å jobbe i utlandet eller på et utenlandsregistrert skip, opphører medlemskapet i folketrygden straks. Du kan lese mer om medlemskap og unntakene i folketrygdloven.
Hvis du får barnetillegg, er det egne regler for hvor lenge du kan beholde dette tillegget når du oppholder deg i utlandet. Se mer om barnetillegg og krav til bosted.
Når du skal være i utlandet i mer enn 12 måneder, regnes du etter hovedregelen i folketrygden som bosatt i utlandet og ikke lenger medlem i folketrygden. Det samme gjelder hvis du i 2 eller flere kalenderår etter hverandre skal være i utlandet mer enn 6 måneder i året.
Hvis du ønsker å beholde medlemskap i folketrygden utenfor EØS-området, kan du søke om frivillig medlemskap i folketrygden. Les mer om frivillig medlemskap i folketrygden.
Hvis du skal bosette deg innenfor EØS-området eller Sveits, har du rettigheter i bostedslandet ditt og er ikke medlem i folketrygden. Du kan i visse tilfeller få innvilget frivillig medlemskap i folketrygden. Les mer om opphold i EØS-området.
Det er forskjellige regler innenfor og utenfor EØS-området. Les om helsetjenester når du bor i utlandet på helsenorge.no.
Leveattest
I likhet med de fleste andre land, bruker NAV leveattester når vi kontrollerer personer som får pensjon og uføretrygd og er bosatt i utlandet. Kontrollen reduserer risikoen for feilutbetalinger ved dødsfall.
Du som skal sende leveattest til NAV, får et leveattestskjema og informasjonsbrev i posten.
Andre ytelser fra NAV og opphold i utlandet
Hvis du skal oppholde deg i utlandet og får annen pengestøtte fra NAV, må du undersøke om du kan ta med deg pengestøtten.
Hver høst sjekker NAV inntektsopplysningene i skatteoppgjøret ditt for å se om du har fått utbetalt riktig beløp i uføretrygd året før.
Viser skatteoppgjøret at du har hatt en annen inntekt enn den inntekten vi brukte da vi beregnet uføretrygden din, vil NAV gjøre en ny beregning. Dette kalles etteroppgjør.
Hvis du har fått for lite utbetalt, får du en etterbetaling. Har du fått for mye utbetalt, må du betale tilbake.
Etteroppgjøret gjelder uføretrygd, gjenlevendetillegg og barnetillegg.
Når får du beskjed?
Ikke alle får etteroppgjøret samtidig. NAV jobber med etteroppgjøret over en lenger periode fra oktober.
Hvis du ikke har fått utbetalt riktig uføretrygd i fjor, får du beskjed på SMS og e-post om å logge inn på nav.no for å sjekke brev. Her finner du opplysninger om etteroppgjøret ditt.
Du får ikke beskjed fra oss hvis inntektsopplysningene dine fra forrige beregning er uendret, og du fikk utbetalt riktig uføretrygd i fjor.
Har du fått for lite utbetalt, får du et vedtak om etterbetaling. Vi betaler ut hele beløpet som en engangssum innen 7 virkedager fra datoen i vedtaket. Det er ikke renter på etterbetalingen.
Informasjon om skattetrekk på etterbetalingen finner du hos Skatteetaten.
Har du gjeld hos Skatteetaten, kan Skatteetaten kreve å få pengene fra etterbetalingen til å dekke gjelden.
Har du fått for mye utbetalt, sender NAV deg et varsel- og vedtaksbrev.
Du får et nytt brev fra Skatteetaten etter 4 uker med en giro og informasjon om hvordan du kan betale tilbake pengene:
- Fordi brevet sendes som en giro, vil mange få det rett i nettbanken sin. Da må du åpne giroen i nettbanken for å lese informasjon om innbetalingen.
- Hvis du ikke har takket ja til eFaktura i nettbanken din, får du brevet med betalingsinformasjon i Altinn.
- Har du reservert deg mot digital post, eller ikke har registrert at du vil motta digital post, får du brevet i posten.
Du kan ikke betale tilbake før du har fått brevet fra Skatteetaten. Vær oppmerksom på at Skatteetaten ikke kan svare deg på spørsmål om saken din, hvis du ringer før du har fått brev fra dem.
Skatt blir trukket fra det bruttobeløpet du har fått oppgitt. I brevet fra Skatteetaten står det hvor mye du faktisk skal betale tilbake.
Frister for tilbakemelding og klage
Du har en frist på 3 uker for å komme med tilbakemeldinger eller nye opplysninger. Hvis vi ikke får dokumentasjon fra deg, blir vedtaket automatisk satt i verk etter 4 uker.
Klagefristen er 10 uker fra datoen i vedtaket. Du må begynne å betale tilbake selv om du har klaget på et vedtak om tilbakebetaling.
Slik betaler du tilbake
Du kan betale tilbake hele beløpet med en gang, eller du kan be om å få dele opp beløpet.
1. Betal tilbake hele beløpet med en gang
Skatteetaten sender deg en faktura, slik at du kan betale tilbake hele beløpet med en gang.
2. Betal i avdrag
Du kan avtale å betale tilbake beløpet i avdrag. Ta kontakt med Skatteetaten hvis du ønsker å betale i avdrag, eller hvis du ønsker å øke eller redusere trekkprosenten. Husk at du ikke kan betale tilbake før du har fått brevet fra Skatteetaten.
Hvis du ikke betaler inn frivillig, kan Skatteetaten trekke deg i lønn etter bidragsinnkrevingsloven.
3. Trekk i støtte fra NAV
Hvis du ikke betaler hele beløpet, og du fortsatt får uføretrygd eller annen pengestøtte fra NAV, kan Skatteetaten automatisk trekke fra denne støtten. Normalt trekker vi 10 prosent frem til hele beløpet er betalt. Hvis du vil betale ned raskere, kan du be oss om å trekke mer enn 10 prosent.
Trekket blir gjort etter at skatten er trukket fra, men før eventuelle andre trekk.
Hvis du allerede har trekk fra forrige etteroppgjør, kan du nå få to trekk på 10 prosent.
Vanligvis finner du informasjon i vedtaket du har fått om hvilken inntekt NAV bruker i etteroppgjøret. Du finner vedtaket i dokumentoversikten når du logger inn på nav.no.
Hvis du har en inntekt som overstiger inntektsgrensen din, skal uføretrygden reduseres.
Arbeidsforsøk
Hvis du jobber ved siden av uføretrygden din, og arbeidsinntekten ender opp med å utgjøre mer enn 80 prosent av det du tjente før du ble ufør, vil du i utgangspunktet miste hele uføretrygden for dette året. Det betyr at du må betale tilbake til NAV den trygden du allerede har fått utbetalt dette året.
Det finnes et unntak fra dette: Hvis du har begynt i arbeid, eller fått høyere arbeidsinntekt det året du tjente mer enn 80 prosent av inntekten du hadde før du ble ufør, kan det være dette faller i kategorien vi kaller arbeidsforsøk. Det betyr i så fall at NAV ikke vil kreve tilbake uføretrygd utbetalt før arbeidsforsøket startet opp. Dette unntaket gjelder ikke ved sesongarbeid.
I etteroppgjør for uføretrygden din, som blir gjennomført året etter, vil vi alltid vurdere om unntaket kommer til anvendelse for deg som overstiger 80 prosent av inntekten du hadde før du ble ufør. Det er derfor ikke nødvendig å kontakte oss i denne forbindelse. Du vil få et eget brev med informasjon om dette som en del av etteroppgjøret.
Pensjonsgivende inntekter
Pensjonsgivende inntekter er blant annet
- brutto lønnsinntekt fra Norge inkludert feriepenger
- lønnsinntekt fra utlandet
- inntekt fra selvstendig næringsvirksomhet
- inntekt som fosterforelder
- omsorgslønn
Pengestøtter fra NAV som erstatter arbeidsinntekt, for eksempel sykepenger, arbeidsavklaringspenger og foreldrepenger, er også pensjonsgivende inntekt.
Kontakt Skatteetaten hvis du har spørsmål om hva som er pensjonsgivende inntekt.
Gjenlevendetillegg
Uføretrygden og eventuelt gjenlevendetillegg blir justert ut fra din pensjonsgivende inntekt.
Barnetillegg
Barnetillegg til uføretrygden blir justert ut fra pensjonsgivende inntekt og personinntekter.
Personinntekter omfatter pensjonsgivende inntekt, uføretrygd og alderpensjon fra folketrygden og andre pensjoner og ytelser, også fra utlandet.
Hvis du får barnetillegg og begge foreldrene bor sammen med barnet, blir personinntekten for begge foreldrene lagt til grunn.
Sjekk om du har inntekter som kan holdes utenfor etteroppgjøret:
Etterslepsinntekter
Noen pensjonsgivende inntekter skal ikke føre til at uføretrygden blir redusert, og de skal også holdes utenfor etteroppgjøret. Det gjelder inntekt fra arbeid eller utbetaling fra en virksomhet som ble helt avsluttet før du fikk innvilget uføretrygd og som blir utbetalt året etter.
Eksempler på slike etterslepsinntekter er
- feriepenger
- bonus fra overskuddet i en virksomhet
- inntekter fra salg av produksjonsmidler ved opphør i en virksomhet
- produksjonstillegg og andre overføringer til gårdbrukere
- etterbetalinger fra NAV for perioder før du fikk uføretrygd
Send dokumentasjon på etterslepsinntekter til NAV digitalt eller i posten. Det kan være lønnslipper, dokumentasjon fra en regnskapsfører eller lignende.
Når vi har mottatt dokumentasjon fra deg, vurderer vi om inntekten skal holdes utenfor. Du får et nytt vedtak når vi har gjort et nytt etteroppgjør.
Erstatningsoppgjør
Også erstatning for inntektstap etter disse lovene skal holdes utenfor etteroppgjøret:
- Skadeerstatningsloven § 3-1, også voldsoffererstatning
- Yrkesskadeforsikringsloven § 13
- Pasientskadeloven § 4 første ledd
Tilsvarende inntekter for ektefelle eller samboer som får uføretrygd eller alderspensjon, vil holdes utenfor beregningen av barnetillegget i etteroppgjøret hvis dere har barnetillegg for felles barn.
Du må dokumentere at erstatningen du/dere har fått er gitt etter lovene over. Send kopi av vedtak om erstatning digitalt eller i posten til NAV.
Når vi har fått dokumentasjon fra deg, vurderer vi om inntekten skal holdes utenfor. Du får et nytt vedtak når vi har gjort et nytt etteroppgjør.
Hvis du mener at inntektsopplysningene i skatteoppgjøret er feil, er det Skatteetaten som skal vurdere om inntekten kan endres.
Hvis Skatteetaten endrer inntekten din, gir de beskjed om dette til NAV. Når NAV får endringen fra Skatteetaten, gjør vi et nytt etteroppgjør. Du får tilbakemelding hvis endringen påvirker etteroppgjøret ditt.
Endringer i pensjonsytelser
Hvis inntekten din fra pensjonsytelser utenom NAV blir endret, må du gi beskjed til oss når endringen er gjort. Vi beregner da et nytt etteroppgjør. Du kan gi beskjed ved å skrive eller ringe til oss.
Barnetillegg og feil i den andre forelderens inntektsopplysninger
Hvis du mener inntektsopplysninger for den andre forelderen er feil, må den andre forelderen kontakte Skatteetaten.
Vi oppdaterer ikke automatisk etteroppgjøret ditt når vi får en korrigering fra Skatteetaten som gjelder den andre forelderen. Du må derfor gi beskjed til NAV. Vi gjør da et manuelt etteroppgjør. Du trenger ikke å sende inn dokumentasjon.
Nytt etteroppgjør for samme år
Hvis NAV allerede har gjort et etteroppgjør, og vi gjør et nytt etteroppgjør for samme år, sammenligner vi etteroppgjørene og fastsetter et nytt resultat. Begge vedtakene gjelder, det nye vedtaket om etteroppgjør erstatter ikke det forrige vedtaket.
Hvis det første vedtaket viste at du skyldte NAV penger, og det nye vedtaket viser at du skal få penger igjen, vil du i mange tilfeller ikke få noe utbetalt.
Årsaken er at etterbetalingen vil gå til å dekke hele eller deler av gjelden din fra forrige etteroppgjør.
Du har fått et vedtak om etteroppgjør. Du skal betale tilbake 5 000 kroner til NAV. Vi setter vedtaket i kraft etter 4 uker.
Du tar kontakt med NAV etter 5 uker og sender inn dokumentasjon på inntekter som skal holdes utenfor etteroppgjøret. Vi gjør derfor nytt etteroppgjør for det samme året, og begge vedtakene gjelder.
Det nye etteroppgjøret viser at du skal få etterbetalt 2 000 kroner. Det nye etteroppgjøret forutsetter at du allerede har betalt tilbake 5 000 kroner.
Hvis du ikke har betalt tilbake 5 000 kroner, går de 2 000 kronene til å dekke deler av gjelden din fra første etteroppgjør.
Du har fått et vedtak om etteroppgjør. Du skal få etterbetalt 3 000 kroner. NAV får etterpå nye opplysninger fra Skatteetaten, og den fastsatte inntekten din har blitt høyere. Vi gjør derfor et nytt etteroppgjør, og du må nå betale tilbake 5 000 kroner.
Begge vedtakene om etteroppgjør gjelder. Det betyr at når vi beregner nytt etteroppgjør for samme år, forutsetter vi at du allerede har fått etterbetalt 3 000 kroner. Du vil få et eget brev om tilbakebetaling av beløpet på 5 000 kroner.
Du har fått vedtak om etteroppgjør. Du skal betale tilbake 10 000 kroner til NAV, og vi setter vedtaket i kraft etter 4 uker. Du tar kontakt med NAV etter 6 uker og sender inn dokumentasjon på inntekter som skal holdes utenfor i etteroppgjøret.
Vi gjør derfor et nytt etteroppgjør for samme år, og begge vedtakene gjelder. Nytt etteroppgjør viser at du skal få etterbetalt 10 000 kroner.
Det nye etteroppgjøret forutsetter at du allerede har betalt tilbake 10 000 kroner til NAV. Hvis du ikke har betalt tilbake de 10 000 kronene fra det første etteroppgjøret, dekker etterbetalingen i den andre vedtaket hele gjelden din fra det første vedtaket.
Oppdatert 23.08.2024
Chat med oss
Du møter først chatbot Frida som har døgnåpent. Mellom klokken 9 og 15 på hverdager kan du be Frida om å få chatte med en veileder.
Alltid åpen
Skriv til oss
Send beskjed eller nye opplysninger i saken din. Du kan også sende spørsmål.
Svartid er 4 arbeidsdager. Hvis du vil ha svar raskere, kan du bruke chat.
Ring oss på 55 55 33 33
Åpent hverdager kl. 9–15. Vi kan ringe deg tilbake hvis ventetiden er over 5 min.
Se flere telefonnummer og tastevalg